Vedellä on läheinen kytkös turvallisuuteen ja ulkopolitiikkaan, sillä se on ainoa luonnonvara, joka ylittää maiden väliset rajat konkreettisessa ja helposti mitattavassa muodossa. Käytännössä kaikilla maailman valtioilla, joilla on maaraja, on myös jaettuja vesivaroja. Vaikka vesivarojen käyttö muodostaa jännitteitä maiden välille, vettä ei tule nähdä vain konfliktien aiheuttajana vaan myös yhteistyön mahdollistajana. EU:n neuvoston antamissa päätelmissä vesidiplomatiasta (2018) todetaan, että veden niukkuus voi uhata rauhaa ja turvallisuutta, ja veteen liittyvillä riskeillä voi olla vakavat inhimilliset ja taloudelliset kustannukset. Samalla päätettiin vahvistaa vettä koskevaa EU:n diplomaattista toimintaa keinona edistää rauhaa, turvallisuutta ja vakautta. Suomella on vahva rooli sekä rauhanvälityksessä että vesiasioissa. Lisäksi Suomella on hyvä kansainvälinen maine rajavesistöyhteistyön edistämisessä niin naapurimaidemme kanssa kuin globaalisti.
Tilaisuudessa esitellään Aalto-yliopiston ja Itä-Suomen yliopiston ulkoministeriölle kehityspoliittisena tilausselvityksenä tekemä vesidiplomatiaraportti ja sen kaksi kohdealueanalyysia (Irak ja Keski-Aasia). Lisäksi keskustellaan vesidiplomatian roolista rauhanvälityksessä ja konfliktien ennaltaehkäisyssä.
Tilaisuuden järjestämistä tukevat myös Ulkopoliittisen instituutin ympäristöturvallisuushanke sekä Strategisen tutkimuksen neuvoston rahoittama Winland-hanke.
kommentarer
Päivi Laine
Lea Kauppi
Marja Liivala
Puheenjohtaja
Antti Rautavaara